De la Independenta la Marea Unire (24 iulie - 15 august 2009)07-24-2009 ![](/fckfiles/POSTER_ok-1.jpg)
România modernă a avut două mari idealuri: Unirea şi Independenţa. Sau am putea spune Unirile şi Independenţa. Dacă pentru realizarea Unirii din 1859 lupta s-a dus în plan diplomatic, pentru Independenţă şi Marea Unire din 1918 românii au făcut mult mai mult... Pentru a se ajunge de la România Mică la România Mare, ţara a trecut prin trei războaie. Războaie la care au luat parte, într-un fel sau altul, toţi românii: fie că se aflau efectiv pe front – luptând cu arma în mână, fie că se aflau în spatele frontului – susţinând efortul de război sau îndurând vicisitudinile ocupaţiei străine.
Trei războaie, trei situaţii diferite, trei momente importante ale istoriei României...
A fost mai întâi Războiul ruso – româno – turc adică Războiul de Independenţă (1877 – 1878), în urma căruia s-a înlăturat orice urmă a suzeranităţii străine. Şi România Mică a „ajuns” la Marea Neagră, prin unirea cu Dobrogea.
A urmat Războiul Balcanic (1913) s-au „războiul fulger” împotriva Bulgariei. Un război cu durată scurtă şi pierderi foarte mici, pornit ca răspuns la acţiunile belicoase ale ţării vecine, de la sudul Dunării. Şi România s-a mai „împlinit” puţin, prin alipirea Cadrilerului.
În cele din urmă Războiul Mondial (1916 – 1919). A fost conflictul de pe urma căruia ţara şi populaţia au avut cel mai mult de suferit. Dar şi răsplata a fost pe măsură. Pentru că, după secole de pribegie, Basarabia, Bucovina, Transilvania, Banatul, Crişana şi Maramureşul s-au întors acasă.
Aşadar, expoziţia de la Muzeul Naţional de Istorie a României îşi propune să surprindă într-o serie de imagini, modul în care românii au participat la aceste războaie. Imaginile din patrimoniul muzeului vor încerca să redea vizitatorului imaginea ofiţerului, soldatului, personalului sanitar, a populaţiei civile şi chiar a aliaţilor şi adversarilor străini, în cadrul acestor evenimente care au marcat decisiv soarta României. |